Byrådet i Kolding Kommune har vedtaget en ny strategi for biodiversitet med en ambitiøs målsætning om at standse tabet af biodiversitet i kommunen.
Det skal ske ved at sikre de mest værdifulde levesteder for sjældne arter i kommunen og skabe 2.700 hektar ny natur på både private og kommunale arealer inden 2030.
Hvis det sidstnævnte lykkes, vil andelen af beskyttet natur i Kolding flugte med landsgennemsnittet, som ligger på 10,3 procent.
-I Kolding ligger vi desværre lavt i det såkaldte naturkapitalindeks, som blandt andet Aarhus Universitet står bag, og jeg ser den nye biodiversitetsstrategi som et helt afgørende grundlag for at vende udviklingen. Mangfoldig natur er et af indsatsområderne i Kolding Kommunes bæredygtighedsstrategi og dermed et område, som vi prioriterer højt i Kolding Byråd, fortæller formand for udvalget Natur, Klima og Miljø, Jørn Chemnitz (SF), i en pressemeddelelse.
I dag har Kolding kommune blot en andel på 5,7 procent beskyttet natur, og selv om ambitionerne er høje, understreger Jørn Chemnitz, at de ikke er umulige at indfri med den nye biodiversitetsstrategi i hånden og med flere øremærkede midler til området. Byrådet afsatte samtidig med vedtagelsen af strategien 3,2 mio. kr. årligt til at realisere en række prioriterede indsatser.
To bærende principper
Den nye biodiversitetsstrategi hviler på to bærende principper. Det ene princip er ’Brandmandens lov’, som handler om at bevare det uerstattelige ved at sikre de vigtigste levesteder først.
![](https://www.kolding-netavis.dk/wp-content/uploads/2022/06/Moseperlemorsommerfugl.jpg)
Det uerstattelige er de sjældne arter, der ikke kommer igen, når de først er forsvundet. Fx er løgfrøen uddød fra Kolding i Kolding kommune og de sjældne sommerfugle i Svanemosen, bølleblåfugl, moseperlemorsommerfugl og moserandøje, er i risiko for at miste deres levested, som forringes på grund af udtørring.
Det andet princip handler om at inddrage lodsejere i 12 udpegede kerneområder, hvor der er høj naturkvalitet, gennem frivillighed og formidling. Tanken er, at lodsejerne skal have kendskab til de sjældne arter, som lever på deres ejendom, og viden om, hvad der skal til for at bevare dem.
-Samarbejdet med lodsejerne er en vigtig brik i biodiversitetsstrategien. Som kommune kommer vi ikke selv i mål med at standse tabet af biodiversitet, da den høje naturkvalitet med sjældne arter i mange tilfælde ligger på privat ejendom, siger borgmester Knud Erik Langhoff (C).
De øremærkede midler skal blandt andet gå til en nyoprettet stilling, der skal fokusere på at formidle viden om biodiversitet, opkøb af jordarealer og lavpraktiske opgaver som indhegning af arealer til afgræsning, som er en vigtig forudsætning for at sikre de værdifulde levesteder, hvor den høje biodiversitet og de sjældne arter findes.
Endelig kommer en del af midlerne også til at gå til egen finansiering i fondsansøgninger. Funding er afgørende for at realisere det projektkatalog, der er en del af biodiversitetsstrategien.
Fakta
De 12 kerneområder med høj naturkvalitet er: Viuf Skov, Skærsø og Nørremose, Almind Ådal og Donssøerne, Vester Nebel Ådal, Kolding Ådal, Marielundskoven, Hylkedalen, Stenderup-skovene, Svanemosen og Fovslet Skov, Skamlingen og Odderbæk, Hejls Nor og Lillebælt.